![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/05/20130620-154128-L-1000x580we.jpg)
ARKIVFOTO. Selv om Københavns Kommune søgte om at sætte regnbueflag på Movias busser alle fire dage under festivalen Copenhagen Pride, får busserne kun lov til at lade symbolet for homo-, bi- og transseksuelle vejre én enkelt dag under paraden. Det oplyser Knud Larsen (V), der er vicebestyrelsesformand i Movia, efter et bestyrelsesmøde i organisationen. (se Ritzau historie 201512) TOPSHOTS An activist's silhouette is seen through a rainbow flag during a Gay Parade in Kiev on May 25, 2013. Around a hundred gay rights activists marched in Ukraine on Saturday despite fears of violence and a court ban, marking the first gay pride event in the ex-Soviet country, where homophobia is widespread and generally accepted. AFP PHOTO/ SERGEI SUPINSKY
Der blev begået nogle brølere på seksualitetsfronten i sidste uge. Først kom den kønspolitiske aktivist Henrik Marstal for skade at bruge udtrykket ”biologiske kvindekroppe” i menstruationstabudebatten.
Det blev straks korrekset i en facebooktråd af en, der vidste bedre: Hvis Marstal ønskede at være ”reelt respektfuld” over for transpersoner, burde han i stedet holde sig til udtrykket ”personer, der menstruerer”, fordi ”ideen om biologisk køn er transfobisk, så du tilsviner (forhåbentlig uden intention derom) kun transmænd yderligere ved at kalde deres kroppe for kvindekroppe.” Henrik Marstal rettede straks ind og takkede for rettelsen – ”det var så afgjort ikke intentionen at tale nedladende om nogen.”
En anden brøler stod Føljeton for. Vi bragte et lille portræt af Caitlyn Jenner, der har gennemgået en kønsskifteoperation. Det var egentlig ment som en hyldest til et stærkt og modigt menneske, og anledningen var, at hun var blevet taget af afrikansk tv, fordi nogen dernede mente, at det alligevel var for stærke sager. Men en af vore mange skattede læsere tog os det ilde op. Artiklen var ikke alene ”fyldt med fejl”, men også ”fuld af grænseoverskridende adfærd”.
Lad os bare få det out in the open. Vores læser skrev: ”Det er ikke god stil at ‘deadname’ transpersoner – altså benævne dem ved det navn, de havde, før de begyndte deres transition. Kun transpersoner selv har ret til det. For mange er den tidligere identitet forbundet med så meget stigma, smerte og sorg, at det er krænkende at høre sig omtalt som en, der tidligere har været noget andet. En respektfuld omgang med transkønnede betyder, at man accepterer, at en transperson ikke er gået fra ét til noget andet, men altid har været det køn, de gennem transitionen opnår at leve i, men at den krop og det køn, de er blevet tildelt ved fødslen, ikke har stemt overens med deres kønsidentitet. Blot lige til almen oplysning – transpersoner er rigeligt udsat for diskrimination, så hver gang vi kan skåne dem, er det godt.”
Vores læser er ikke selv transperson, men han har fingeren på pulsen, det ved vi. Og vi vil gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at Folketinget i dag stemmer om et beslutningsforslag om at fjerne transkønnede fra listen over psykiske sygdomme. Det virker helt gakket, at det ikke er sket endnu. Alligevel er der ingen garanti for, at forslaget går igennem. Men det er politikernes mulighed for i det mindste at gøre én ting rigtigt i denne uge.
I virkeligheden minder øvelsen i Folketinget lidt om Heimlich-manøvren. Man kan se, at der er nogen, der har det dårligt, og man gør noget ved det. I Heimlich-manøvrens tilfælde er det en person, der ikke kan få vejret, fordi vedkommende har fået noget galt i halsen. Så træder man til, går ind bagfra, og med et hårdt klem på den nederste del af den kvælningstruedes brystkasse får man fiskebenet ud. Sådan. Manøvren blev opfundet af Dr. Henry Heimlich i 1974, og sjovt nok prøvede han selv først for nylig at redde nogen fra den visse død med sin egen teknik. Det skete på plejehjemmet. Dr. Heimlich er 96 år.
Og med de ord er Føljetons nyhedsbrev i luften.