![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/10/father-son.jpg)
Vi starter ugen med at tage et pusterum fra Trump. I stedet kaster vi os over et andet tilbagevendende emne, der fortsat optager både unge og mindre unge her på redaktionen: barsel til mænd. For mens fædrene i resten af Europa tager mere og mere barsel, er udviklingen i Danmark stort set gået i stå. Egentlig ikke en nyhed i sig selv, det har vi vidst længe, men denne mandag morgen byder alligevel på et tvist. En ny analyse fra Rockwool Fondens Forskningsenhed viser, at bare én uges mere barsel til fædrene vil forbedre mødrenes fremtidige forhold på arbejdsmarkedet markant. Ikke nok med, at det vil betyde, at der er mindre chance for, at kvinderne mister deres job i forbindelse med barselsorlov, viser undersøgelsen, at mere barsel til far vil betyde, at mødrene fremadrettet vil tjene mellem 7.300 og 53.300 mere om året afhængigt af job og lønniveau.
Indtil nu har dilemmaet været, at fædrene tjener mere end mødrene, hvorfor det vil være et økonomisk slag for familierne, hvis faren tager en stor del af barslen. Men det argument gør undersøgelsen fra Rockwool Fonden op med. Den viser nemlig, at de ekstra penge, moren fremadrettet vil tjene, på den lange bane vil overstige den indtægt, familien mister, hvis faren tager mere barsel.
Undersøgelsen har kigget på de seneste fem reformer og overenskomstaftaler om den danske barselsorlov. Den viser, at reformerne har øget mændenes andel af barslen, men at udviklingen blev sat i stå i 2002, hvor den øremærkede barsel til mænd blev sat ned fra fire til to uger.
Økonomiprofessor og ligestillingsforsker Nina Smith ærger sig over den langsomme udvikling, som hun til Politiken kalder ”et samfundsøkonomisk spild”, hvorefter hun siger, at barslen i Danmark er blevet ”en kønsstereotyp tidslomme”, hvor kvinder tror, ”de kun kan blive gode mødre, hvis de går hjemme i 10 eller 12 måneder”.
Hun mener, at løsningen er at indføre et barselssystem, der læner sig op ad det islandske, der giver tre måneders øremærket barsel til far – et system, der minder om det svenske og det norske, der har henholdsvis to og tre måneders øremærket barsel til fædrene.
Men kigger man på de seneste års politik på området, vil der formentlig ikke komme politisk opbakning til den model i Danmark. Socialdemokraterne gik i 2011 til valg på indførelsen af 12 ugers øremærket barsel til mænd, noget de også skrev i deres regeringsgrundlag, da de blev valgt, men som de i 2013 alligevel endte med at sløjfe. Og selv om den nuværende ligestillingsminister, Ellen Trane Nørby, i dagens Politiken medgiver, det går for langsomt med ligestillingen på barselsområdet, vil øremærket barsel heller ikke komme på tale under denne her regering: ”Vi vil ikke tvinge særlige modeller ned over familierne. De skal have lov at indrette sig, som de vil,” siger hun til Politiken. I stedet mener hun, vi skal ”bruge kræfterne på at ændre kulturen” – det skal nok blive godt.