Nyhedsanalysen
Mens andre blev voksne
Mange unge med misbrug oplever, at de skal starte forfra med alt, når de holder op med at drikke. Lære at passe et arbejde, vaske tøj, lave mad, betale regninger. De år, deres jævnaldrende venner har brugt på at blive voksne, er blevet sumpet væk i et misbrug. Anders på 27 havde eksempelvis boet 20 steder og aldrig sat en vask over, indtil han for tre år siden stoppede med at drikke og begyndte i AA.
![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2017/06/Rytziemand-1024x670.jpg)
“Det var, som om mine venner havde haft et fag i skolen, jeg ikke havde været en del af.” Sådan beskriver Anders på 27 år, hvordan det var at vågne op til virkeligheden, da han efter otte års heftig druk tog i AA og kvittede alkohol en gang for alle. Han uddyber:
”Det lyder sindssygt, men jeg tror aldrig, jeg havde prøvet at sætte en vask over i hele mit liv. Min udvikling var gået fuldstændig i stå. Ikke kun med de praktiske ting, men også – eller især – på de følelsesmæssige og personlige områder. Da jeg stadig drak, løste jeg altid vanskelige situationer ved at drikke mig i hegnet. Og så lærer man ikke af dem,” fortæller han.
– Kan du beksrive det?
”Det kunne eksempelvis være, hvis jeg blev fyret på et arbejde, fordi jeg havde opført mig dumt over for en chef. Det er jo en super ubehagelig oplevelse, hvor de fleste nok ville få det ud af det, at de så ikke talte sådan til en chef igen. Men jeg drak mig bare fuld i stedet for og lærte på den måde aldrig rigtig, hvordan man er på en arbejdsplads,” fortæller han.
Anonymitet
Alle navne på AA’ere, der optræder i artiklen, er opdigtede. Det skyldes ikke, at de ikke vil stå frem med deres historier, men at netop medlemmernes anonymitet er et grundprincip i AA. På deres hjemmeside har de opridset tre hovedårsager:
1. Vi har lært af egen erfaring, at den aktive alkoholiker vil undgå enhver form for hjælp, som kan afsløre hans eller hendes identitet.
2. Erfaringen tyder på, at de alkoholikere, som søger offentlighedens søgelys i egenskab af deres AA-medlemskab, kan begynde at drikke igen.
3. Offentlig opmærksomhed og publicitet omkring det enkelte AA-medlem kan medføre konflikter mellem forskellige personlige synspunkter.
Redaktion er bekendt med kildernes identitet.
Anne-Margrethe Overgaard, der er daglig leder i Behandlingscenter Tjele – Tjelehuset møder mange unge, der har samme oplevelse som Anders, når de stopper med at drikke. Og forklaringen er simpel:
”Når afhængigheden slår ind, går den personlige udvikling på mange andre fronter i stå. Situationer, hvor man kommer på usikker grund, er jo den type situationer, der udvikler og modner en som menneske. Specielt i de unge år. Men folk med misbrug går ofte ikke igennem den udvikling. Hvis noget bliver svært, dulmer man det med sit misbrug – eksempelvis alkohol – og så udvikles man ikke i situationen,” fortæller hun.
I dag har Anders været ædru i over to år og deltager fast i forskellige AA-møder, men kæmper stadig med at samle op på de år, han drak væk:
”Der er stadig ting, jeg skal lære. Det med at vaske tøj og betale regninger har jeg efterhånden styr på, men når ens udvikling går i stå, når man er 16, og man først begyndte at forholde sig til verden omkring sig igen, når man fylder 25, er der meget, der skal indhentes,” fortæller han,
– Hvad kan det eksempelvis være?
”Venskaber. Jeg mistede alle mine gamle venner i de år, jeg skejede helt ud. Og det tager tid at bygge relationer op. Jeg kan særligt huske én episode kort tid efter, jeg holdt op med at drikke. Jeg skulle besøge mine to barndomsvenner, der boede sammen på Amager, og jeg anede ikke, hvordan jeg skulle gribe det an. På vej derud på cyklen fik jeg angst. Jeg havde lyst til bare at vende om og tage hjem under dynen igen, fordi jeg simpelthen ikke vidste, hvad jeg skulle gøre, når jeg kom derud. Hvad laver man med sine venner? Hvad snakker man om? Skal jeg styre det, eller gør de? Jeg vidste bare ikke, hvordan man hænger ud,” fortæller han.
Selvom de første møder ikke var sjove, har Anders i dag så småt fået genopbygget en vennekreds med både nye og gamle relationer.
”Men det er stadig hårdt. De her problemer med angst for sociale sammenhænge var der jo også, før jeg drak. Løsningen for mig blev bare alkohol i stedet for at lære at deale med de her følelser. Så det arbejder jeg med endnu. Og det er stadig svært for mig,” fortæller han.
Den problematik er også kendt hos Behandlingscenter Tjele, hvor mange brugere skal arbejde med problemer helt tilbage fra den tidlige barndom, når de stopper et misbrug:
”Derfor arbejder vi meget med de følelser, der ligger bag misbruget. Når man først er ude af det, er man sårbar, og derfor skal der arbejdes intensivt med alt det, man har dulmet væk i de år, man har været misbruger. For når tingene gør ondt, og man har en afhængighed, så dulmer man med sin afhængighed og bruger den måske som release-knap. Det er afhængighedens natur, så at sige. Derfor er det ekstremt vigtigt at udruste folk til at kunne stå imod den,” fortæller Anne-Margrethe Overgaard.