![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2017/07/20030804-174141-6-1000x719we.jpg)
A young boy keeps his balance as he walks in the spray from the Trocadero fountains near the Eiffel Tower in Paris, August 4, 2003. Residents and tourists to the French capital seek relief from high summer temperatures as a heatwave continues in Europe, fuelling forest fires, causing drought and damaging crops. REUTERS/John Schults
Det er højsommer, men i Danmark er vi vant til, at det kan betyde lidt af hvert. For eksempel regn – sommeregn. Og sammen med sommerregn kommer også duften af sommeregn, der rent faktisk har en ret smuk videnskabelig betegnelse. Petrichor, kalder man duften, og det er afledt af det græske ord for sten – petri. Du kender den helt sikkert godt. Det er den der friske syrlige, men også runde og behagelige duft, der opstår, når regnen rammer den varme asfalt.
Det var to australske forskere, der tilbage i 1960’erne afdækkede og navngav fænomenet, og det viser sig, at duften stammer fra en særlig olie, som de fleste planter afgiver, når de bliver ramt af solens stråler. Olien løber ned på stenene og andre lerholdige flader, hvor de bliver absorberet og først frigivet igen, når overfladen bliver ramt af vand. Herfra hvirvler olien op i luften og blander sig med andre mikroorganismer, blandt andet også ozon, og tilsammen giver de den fine duft af sommerregn – petrichor.
Selv om vi, i Danmark i hvert fald, ser rigeligt til regnen, er det svært ikke at elske den duft. Det er en duft af liv, en duft af en ny begyndelse og renhed, og – med fare for at lyde lige rigelig højstemt sådan en mandag morgen i ferien – en duft af håb. Det er det i hvert fald på steder ikke så langt herfra, hvor man ikke har det så stramt med regn, som vi har det på disse kanter. Tag nu blot Sydeuropa lige nu, hvor du måske drømmer dig hen, når du sidder i et forblæst sommerhus ved Limfjorden: Efter en af de værste tørkeperioder i årtier venter landmænd i Italien og Spanien et fald på over 60 procent i landbrugsproduktionen. Den italienske jordbrugsorganisation Coldiretti anslår, at tørken kommer til at koste landets bønder over én milliard euro. Den italienske korn- og mælkeproducent Attilio Tocchi siger til nyhedsbureauet Reuters, at han så advarselstegn allerede i vintermånederne.
”Da det stadig ikke havde regnet i begyndelsen af foråret, vidste vi, at der allerede var sket uoprettelige skader,” siger Tocchi, som har opstillet elektriske vifter i stalden for at gøre luften køligere for sine køer.
Tørken i det sydlige Europa truer med at reducere kornproduktionen i Italien og i dele af Spanien til det laveste niveau i mindst 20 år. Castile og León, den største region for dyrkning af korn i Spanien, er blevet hårdest ramt. Mellem 60 og 70 procent af afgrøderne er gået tabt.
”Dette år er ikke dårligt. Det er katastrofalt. Jeg kan ikke huske et år som dette siden 1992, da jeg var et lille barn,” siger Joaquin Antonio Pino, som dyrker korn i Sinlabajos, Avila.
Pino siger, at mange af hans marker end ikke er blevet høstet, da udbyttet ikke ville kunne dække lønningerne til de arbejdere, som skulle gennemføre den.
Mens EU kollektivt er en stor eksportør af hvede, så er Spanien og Italien afhængige af import fra andre lande – blandt andet fra Frankrig, Storbritannien og Ukraine.
Selv olivenolieproduktionen, der ellers ikke kræver vilde mængder regn, vil også blive ramt i Spanien og Italien. Det Internationale Olivenråd, som er organisationen for olivenproducenter, forudser, at produktionen kommer til at falde med 60 procent.
”I år har vi vandet planterne for første gang. Det har der aldrig været behov for tidligere,” siger olivenbonden Francesco Sautani i Umbria.
Vandingen har imidlertid ikke afværget tørkens skadevirkninger. Ifølge forskere vil hedebølger blive mere almindelige i de kommende år. Det er en verden, vi må vænne os til. Sidste år lavede Føljetons Lasse Lavrsen denne grundige og underholdende artikel om det meget alvorlige emne. Måske skulle du nyde den, mens regnen falder over landet, og du nyder duften af petrichor.