![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2017/09/Skærmbillede-2017-09-11-kl.-22.27.02.png)
Der findes tre typer af løgne: Løgn, forbandet løgn og statistik. Men pudsigt nok findes der også tre beslægtede typer af sandheder: Sandhed, omvæltende sandhed – og statistik.
VLAK-regeringen må i disse dage forbande Danmarks Statistik langt væk, helt derud, hvor kragerne vender. For de mange reformforslag, som Venstre, Liberal Alliance og Konservative har fremlagt, synes pludselig at have ramt en mur af konkret virkelighed.
Tal fra Danmarks Statistik viser, at regeringens forslag ikke bare rammer skævt, men også rammer skævt lige ned midt i de borgerlige partiers eget bagland. Og oprøret ulmer allerede.
For at finansiere de fremlagte skattelettelser ønsker regeringen at indføre et loft over børnechecken, som vil ramme familier med mere end to børn. Hvis forslaget bliver vedtaget, vil storfamilier fremover kun få den fulde børnecheck til de to yngste børn, 75 procent til det tredje, mens fjerde barn ikke længere vil udløse en børnecheck.
Ramme udlændinge
Den slet skjulte bagtanke er at ramme indvandrer- og flygtningefamilier. Dansk Folkeparti har flere gange sagt, at de kun vil give børnecheck til ‘danskere’. Socialpolitikken er således blevet en ny arena for udlændingepolitikken, ligesom tilfældet var med kontanthjælpsloftet, der blev indført allerede i efteråret. Regeringen har bare ét problem: Indgrebet rammer dybt ned i hjertelandet.
En undersøgelse fra Danmarks Statistik, som DR har fået lavet, viser, at det i høj grad er i Jylland, at der bor familier med store børneflokke. De fem kommuner med den største andel af familier med over to børn er Læsø, Lemvig, Ringkøbing-Skjern, Tønder og Morsø. Her er det cirka en ud af fem børnefamilier, der vil få beskåret børnechecken med regeringens forslag – og vel at mærke ikke indvandrer- og flygtningefamilier, da Læsø, Lemvig, Ringkøbing-Skjern, Tønder og Morsø ikke ligefrem er Danmarks mest etnisk spraglede kommuner.
Reaktionen fra de i forvejen økonomisk pressede kommuner er ikke til at misforstå: ”Det er en rigtigt, rigtig dårlig ide, og det rammer geografisk skævt. Det er et forslag, regeringen burde tage af bordet,” siger Fanøs Venstre-borgmester Erik Nørreby: ”Det er direkte i strid med den politik, som regeringen selv siger, at de vil føre, når de nu kommer med et forslag, som rammer hårdt ude i landdistrikterne. Der er faktisk en del her på Fanø, der har både tre og fire børn.”
Den rådne banan
Regeringspartierne har overset en talmæssig lovmæssighed: Selv om storfamilie-forældre med udenlandsk herkomst er overrepræsenteret i forhold til familier, hvor forældrene har etnisk dansk baggrund – over en tredjedel af samtlige familier i Danmark med fire børn eller derover er udlændinge – vil der være et klart flertal af lavtlønnede, ‘danske’ vælgere, som rammes af nedskæringen.
Relativt rammer en lavere børnecheck indvandrere, men absolut er det mest til skade for storfamilier i ‘udkanten’. Eller som velfærdsprofessor Jørgen Goul Andersen poetisk formulerede det, da han første gang påviste den faktiske sammenhæng: ”Da DF gled i den rådne banan. Det er i altovervejende grad danskere i udkants-danmark og ikke indvandrere, der bliver ramt,” og videre: ”Det er endnu et centralistisk tiltag mod yderområderne – eller hvad man så smagfuldt har kaldt ’den rådne banan’.”
I dagens Danmark er fertiliteten vitterligt ikke størst i ’indvandrerkommuner’ som Ishøj og andre omegnskommuner til København. Børnerigdommen er større i de områder, hvor Venstre og Dansk Folkeparti står stærkest, såsom Ringkøbing og Brønderslev. Det er sandheden, en omvæltende sandhed – og nøgen statistik. Også helt derude hvor kernevælgerne vender.