Analyse
Skat og moms: Regeringen sat under administration
Et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om at investere 480 mio. kr. ekstra frem til 2021 i en styrket og mere digital skattekontrol i kampen mod fejl og snyd med skatter, moms og afgifter. Bag overskrifterne afslører forløbet flere bizarre detaljer om VLAK-regeringens nye måde at arbejde politisk på: Reelt er det oppositionen, der regerer Danmark.
![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2017/11/20121002-134328-6-1000x666we.jpg)
Flere kioskejere får bøder for salg af ulovlig sodavand, øl og slik uden dansk afgift og moms (typisk importeret fra tyskland).
Skatteminister Karsten Lauritzen har gjort det umulige og præsenteret, hvad der umiddelbart fremstår som et Columbus-æg: Den 34-årige Venstre-mand fremlagde i går en ny aftale, der både styrker kontrollen med skattefuskere, har bred opbakning i Folketinget og sidst – men bestemt ikke mindst – har fået skubbet Enhedslisten ud af forligskredsen.
Netop det parti, som har ført an i kritikken af sammenbruddet i Skat, er blevet kørt ud på et sidespor, mens de partier, som på skift har haft ansvaret for skandalerne – primært Venstre, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF – nu kan få æren for at rydde op.
Hver enkelt del scorer højt i det interne regnskab for VLAK-ministre: Aftalen udstiller tiltrængt handlekraft, idet Karsten Lauritzen kan træde frem som oprydderen, der efter årevis med kaos og slendrian i Skat nu kan få genopbygget skatteinddrivelsen her i kongeriget. Og regeringen kommer til at fremstå som initiativtager, skønt VLAK-regeringen er blevet presset af oppositionen til at tage affære.
Konkret bevilges 120 mio. kr. ekstra i fire år, i alt 480 mio. kr. fra 2018 til 2022, hvilket svarer til 135 årsværker, altså fuldtidsansatte sagsbehandlere, der så vil kunne udføre 6.000 flere kontroller hvert år. Status er, at halvdelen af små og mellemstore virksomheder havde fejl i deres selvangivelser – som i modsætning til private selvangivelser ikke genereres automatisk, men rent faktisk indberettes ‘frivilligt’ af virksomhederne selv.
Stikprøver viser, at mindst 10 procent af fejlene er bevidste og således forsøg på snyd og skattesvig. At behovet for at styrke skattekontrollen i Danmark er akut og påtrængende, er der derfor ingen tvivl om. Gennem de senere år er statskassen gået glip af hundredvis af millioner og formentlig et større flercifret milliardbeløb.
”Vi vil ikke finde os i, at organiserede kriminelle gentagne gange forsøger at svindle fælleskassen. Derfor sætter vi nu ind på flere områder med blandt andet nye, digitale redskaber i kontrolindsatsen. Vi tager dermed et skridt imod at gøre livet mere besværligt for svindlerne,” siger skatteminister Karsten Lauritzen.
Det lyder alt sammen flot og er i hver enkel lille detalje på mere end høje tid. Men detaljerne, de små djævle, udstiller et bizart mønster for, hvordan VLAK-regeringen fører politik. De to ekstra-elementer i Columbus-ægget – det brede flertal og eksklusionen af Enhedslisten – er mere end tankevækkende.
Folketingsbeslutning B99
I det politiske system, vi har udviklet i Danmark, er det reelt kun regeringen, som kan fremlægge egentlige lovforslag. De andre partier i Folketinget kan i praksis kun anmode regeringen om at fremlægge forslag, der er gennemarbejdede både økonomisk, juridisk og praktisk.
Men initiativet kan godt komme fra partierne uden om regeringen, og netop sådan gik det for sig, da Socialdemokratiets skatteordfører Jesper Petersen og Dansk Folkepartis skatteordfører Dennis Flydtkjær tilbage i marts og i fællesskab fremsatte et såkaldt beslutningsforslag i Folketinget, ‘Forslag til folketingsbeslutning om flere ressourcer og flere årsværk til SKATs indsatsområder‘.
Motivationen var alarmerende og ganske enkel: ”De senere års massive problemer og skandalesager har vist, at der er dybe problemer hos SKAT – svindelen med udbytteskat, skattelyspekulation, uholdbart lange sagsbehandlingstider i klagesystemet og manglende skatte- og momsindtægter, der beløber sig til milliarder. Mens skattegabet stiger, daler virksomhedernes oplevede opdagelsesrisiko, og det samme gør borgernes tillid til skattevæsenet.”
I beslutningsforslaget hed det: ”Folketinget pålægger regeringen at indkalde til politiske drøftelser med henblik på at tilføre øgede ressourcer og flere årsværk til SKATs indsatsområder, således at skattegabet mindskes, indtægterne øges og tilliden til skattevæsenet forbedres.”
Ikke overraskende blev forslaget vedtaget – sågar enstemmigt, da også både venstrefløjen og regeringspartierne stemte for. Og nu kommer så udmøntningen i form af den ‘nye’ aftale, som skatteminister Karsten Lauritzen tilmed står i spidsen for. Men reelt har oppositionen ført hånden på VLAK-regeringen og gennemtvunget en styrket skattekontrol – imod skatteministerens oprindelige ønske. VLAK er på sin vis sat under administration, og skattepolitikken regeres nu af et alternativt flertal.
Eksklusion af Enhedslisten
Den borgerlige regering fik dog snedigt manøvreret Enhedslisten ud af forligskredsen. VLAK-regeringen vil nemlig gerne have, at den yderste venstrefløj står ude på sidelinjen og råber. Da oppositionen kun har kunnet tvinge regeringen til at fremlægge en skatteaftale – og ikke selve udformningen af de præcise detaljer – har skatteminister Karsten Lauritzen og hans håndgangne folk haft frie hænder til at skrue en teknisk kompliceret pakke sammen, hvor særligt finansieringen er påfaldende.
I et lille hjørne af den samlede aftale til i alt 480 mio. kr. har VLAK-regeringen insisteret på, at en delfinansiering på ca. 15 mio. kr. skulle komme fra besparelser på kørselsordninger til blandt andet syge og ældre mennesker. Ja, det lyder ulogisk, men er ikke desto mindre rigtigt: Ved at lægge et element ind i finansieringen, som embedsmændene på forhånd vidste ville skræmme Enhedslisten over alle bjerge, er det lykkedes at få de mest højlydte kritikere af Skat til at forlade forhandlingslokalet:
”Selvom det er et fremskridt at ansætte flere, er finansieringen uacceptabel. Derfor er Enhedslisten ikke med i denne aftale. Vi har et kæmpe behov for at ansætte flere i SKAT, efter at skiftende regeringer i mange år har sparet SKAT i stykker. Men hvorfor skal det være syge, og ældre mennesker, der skal til genoptræning, der skal betale regningen. Det er ubegribeligt og decideret usmageligt,” skriver Enhedslistens skatteordfører Rune Lund i en kommentar til aftalen.
En styrkelse af skattevæsnet er på alle måder ukontroversiel: Et enormt flertal af vælgerne støtter større investeringer i jagten på skattesnydere og alle partier uden om den borgerlige mindretalsregering har længe krævet det. Med VLAK-regeringens taktiske rævekager er det alligevel lykkedes at spænde et drama op, hvor det nu er skatteminister Karsten Lauritzen, der har iført sig superman-kappen med stort S, og hvor kritikerne forsat kan afskrives som uansvarlige. Situationen er dog fortsat, at Venstre, Konservative og Liberal Alliance har den mindste del af æren i genopbygningen af Skat.