![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2018/11/20071121-010827-5-1920x1285we.jpg)
Haze blankets a damaged rainforest in Sampit regency of the Indonesia's central Kalimantan province October 3, 2007. For years, Indonesia has made money by chopping down its forest. The huge archipelago, with about 10 percent of the the world's tropical rainforests, is planning its hopes on next month's U.N. climate talks in Bali and a new scheme it is pushing that aims to make emission cut from forests eligible for carbon trading. To match feature CLIMATE-INDONESIA/FORESTS. Picture taken October 3, 2007. REUTERS/Hardi Baktiantoro (INDONESIA)
2030: I sidste måned kom den første store statusrapport på FN’s såkaldte Verdensmål, der er vedtaget i 2015 og skal være indfriet i 2030. I alt er der 17 mål inden for områder som klima, sundhed, ulighed og fattigdom og vi går igennem statusrapporten i denne uge, område for område, og ser, om der er grund til optimisme. I dag tager vi klimamålene. Det gælder mål nummer 7, bæredygtig energi, nummer 11, bæredygtige byer og lokalsamfund, nummer 12, ansvarligt forbrug og produktion, nummer 13, klimaindsats, nummer 14, livet i havet, og verdensmål nummer 15, livet på land.
Den gode nyhed. Bevidstheden om klimaforandringer og om vigtigheden af bæredygtig udvikling har aldrig været så stor som i dag, konkluderer rapporten. Selv om kun halvdelen af jordens befolkninger antager, at problemerne er skabt af mennesker, er det tal fordoblet siden 2015. Det er ifølge forskerne ikke overraskende de helt grundlæggende betingelser for at forhindre voldsomme klimakatastrofer og miljømæssige sammenbrud.
Den dårlige nyhed: Men det kræver en drastisk omlægning fra de tidligere retningslinjer og status på de konkrete mål er mildt sagt nedslående. I forhold til klima, biodiversitet og vores træk på jordens ressourcer går det værre end for fire år siden:
”Essensen af rapporten er en højlydt alarmklokke, for vi er slet ikke på sporet,” sagde professor i biologisk oceanografi ved Københavns Universitet Katherine Richardson ved en fremlæggelse af rapporten i Udenrigsministeriet den 14. juni. Som en af kun 15 topforskere fra hele verden er hun udpeget af FN til at overvåge, hvordan det går med verdensmålene. ”De næste ti år bliver afgørende, for vi er på afveje. Selv om det går godt for nogle af målene, så er vi helt på afveje med nogle af de vigtigste mål som klima, biodiversitet til lands og til vands og med lighed.”
Ifølge rapporten står det værst til med at sikre biodiversiteten. Aldrig før i menneskehedens historie har vi udryddet klodens dyre- og plantearter så hurtigt, som vi gør nu. Op mod en million arter er truet af udryddelse. Mange af dem risikerer at være forsvundet inden for få årtier, og vi gør alt, alt for lidt for at redde dem. 75 procent af alle økosystemer til lands er blevet nedbrudt af menneskelig aktivitet. Desuden går det alt for langsomt med at udfase fossile brændsler og nå 2030-målsætningen, selv om der faktisk findes teknologier, for eksempel solceller og vindmøller, der giver bæredygtige løsninger. Rapporten henviser til Det Internationale Energiagentur (IEA), der er handelsorganisationen OECD’s energitænketank. IEA har regnet ud, at hvis ikke investeringen i vedvarende energi fortsætter på samme niveau som i dag, vil fossile brændsler stadig være dominerende og udgøre op til 78 procent af den totale energi i 2030.