![](https://wp.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/03/20160313-192612-3-1000x854we.jpg)
Frauke Petry, chairwoman of the anti-immigration party Alternative for Germany (AfD) is pictured through a broken window after first exit polls in three regional state elections at the AfD party's election night party in Berlin, Germany, March 13, 2016. REUTERS/Fabrizio Bensch
Med 69 års forsinkelse er drømmen blevet til virkelighed, skønt den langt fra virker så fredfyldt og harmonisk, som mange havde håbet. Allerede i 1947 gjorde forfatteren Thomas Mann valget klart i ‘Doktor Faustus’: Enten ender Europa med at blive tysk, eller også vil Tyskland gradvist blive forvandlet til et europæisk land. I går faldt afgørelsen på Super-Sonntag, hvor vælgerne i tre delstater var ved stemmeurnerne: Tyskland er blevet forvandlet til et ganske almindeligt europæisk land. Søndag d. 13. marts markerer normaliseringen af Tyskland som et demokratisk land, hvor selv højrenationalister kan stille op til valg – og få lige så mange stemmer som tilsvarende partier i nabolandene.
I går fik Alternative für Deutschland (AfD) sit gennembrud, særligt i de østlige og fattigste valgkredse i Tyskland. AfD – som er et forholdsvist nydannet parti, der begyndte som euro-kritisk og nu primært opfanger modstanden mod indvandring og kansler Angela Merkels hidtil liberale asylpolitik – fik næsten hver fjerde stemme i Sachsen-Anhalt. Umiddelbart kan det virke oplagt at konkludere, at Merkels linje tabte i går; at Tyskland er rykket mod højre, ja, sågar tilbage i retning mod en mørk fortid. Men perspektivet er reelt langt større – og samtidig langt mindre dramatisk. For valgresultatet er udtryk for, at Tyskland her over 70 år efter Anden Verdenskrig er blevet et normalt land. På godt og ondt.
Højreskred i Europa
Thomas Mann håbede inderligt, at Tyskland ville kunne modstå nationalismens svøbe, som han så som »en kæmpe bølge af excentrisk barbari og primitiv massedemokratis kræmmermarked-råhed«. Slagordet om, at »Vi vil ikke et tysk Europa, men et europæisk Tyskland«, som den nobelprismodtagende forfatter oprindeligt formulerede – og som både den socialdemokratiske kansler Willy Brandt og senere den liberale udenrigsminister Hans Dietrich Genscher gjorde til deres – var tænkt som en garanti mod, at Tyskland nogensinde igen skulle være hjemstavn for højrenationalisme.
Men nu er det såkaldte »Rechtsrutsch« en realitet; højreskredet. I et Europa, hvor nationalismen har fået en renæssance, og hvor stadigt flere vælgere har fået nok af teknokratisk konsensus og de etablerede partiers samarbejde, har det længe virket som et simpelt spørgsmål om tid, før også Tyskland fik et landsdækkende parti klart til højre for det klassiske konservative regeringsparti. I alle nabolande står sådanne partier nemlig stærkt:
![Infographic(38)](http://redaktion.press.dk/wp-content/uploads/2016/03/Infographic38.png)
Ret beset er valgsejren for Alternative für Deutschland (AfD) ved gårsdagens delstatsvalg i Sachsen-Anhalt ikke vildt opsigtsvækkende – set i forhold til de politiske styrkeforhold i landene langs Tysklands grænser. En række interne tendenser i Tyskland begrænser tilmed den mulige effekt på kansler Merkels omdiskuterede asylkurs. Her følger de tre væsentligste: 1) Træthed med stor-koalition, 2) tab for Merkel-kritikere i CDU, og 3) storsejr for De Grønne.
![Andre Poggenburg of the anti-immigration Alternative for Germany (AfD) party smiles during TV interview after the first local elections polls in Magdeburg, Germany March 13, 2016. REUTERS/Wolfgang Rattay](http://redaktion.press.dk/wp-content/uploads/2016/03/20160313-183345-3-1000x704we.jpg)
Trætte af gamle partier
I den lille delstat Sachsen-Anhalt, som ligger i det tidligere DDR, har vælgerne en nyere, men fast tradition for at stemme på partier, der ikke tilhører det politiske etablissement. Den lokale succes for det højrenationale parti Alternative für Deutschland skete således delvist på bekostning af det endnu mere yderligtgående Nationaldemokratische Partei Deutschlands, NPD, og ikke mindst det venstreorienterede Die Linke, der blev straffet hårdt bl.a. for at opstille den tidligere DDR-grænsesoldat Wulf Gallert som spidskandidat. I en tid, hvor vælgere søger mod protestpartier i hele Europa, formåede AfD at samle de vrede vælgere fra stort set hele spektret. 64% af vælgerne fremhæver sågar, at deres stemme var et fravalg af de gamle partier snarere end udtryk for enighed med AfD.
Tyskland har i årevis været regeret af en stor, tværpolitisk koalition, hvor kristendemokraterne og socialdemokraterne har arbejdet sammen, tilmed i tæt koordination med De Grønne. Hvis vælgerne skulle protestere mod sammenspisthed, teknokratiets dominans og manglende lydhørhed over for mindretal, ja, så er det netop i Tyskland. Alene derfor er opbruddet ikke så stort, som man umiddelbart kunne forvente. Tyskland er stadig tysk.
Resultatet i Sachsen-Anhalt viser også en anden tendens, som vil berolige kansler Merkel: Det socialdemokratiske parti, SPD, blev mere end halveret, og rivegildet vil nu igen tage fart om, hvorvidt partilederen Sigmar Gabriel er den rette udfordrer frem mod forbundsvalget næste efterår. Søndagens protestvalg rammer således Socialdemokraterne hårdest blandt de gamle partier. Da meningsmålinger samtidig viser, at et solidt flertal af de tyske vælgere støtter Angela Merkels kurs i asylpolitikken, er kansleren ikke presset i den praktiske realpolitik. Men symbolsk havde hun nok hellere foretrukket, at Europa var blevet endnu mere tysk, fremfor, som nu ser ud nu, et lidt mere europæisk Tyskland.
![t-sachsen](https://static.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/03/t-sachsen.png)
Sachsen-Anhalt
Indbyggere: 2,3 mio.
AfD: 24,2%
![Top candidate for the Christian Democratic Union (CDU) in Rhineland-Palatinate Julia Kloeckner casts her ballot in Bad Kreuznach, southern Germany, on March 13, 2016. More than 12 million voters head to the ballot box to elect three new regional parliaments for the southwestern states of Baden-Wuerttemberg and Rhineland-Palatinate, as well as eastern Saxony-Anhalt in elections that are the biggest since a record influx of refugees to Germany, and that are largely regarded as a referendum on Merkel's decision to open the country's doors to people fleeing war. / AFP PHOTO / dpa / Arne Dedert / Germany OUT](http://redaktion.press.dk/wp-content/uploads/2016/03/20160313-121551-2-1000x641we.jpg)
Tab for Merkel-kritikere
Andres død er det sødeste brød i politik. Og kansler Angela Merkel fik et trofæ af de større ved valget på Super-Sonntag: Lederen af Christlich Demokratische Union Deutschlands i Rheinland-Pfalz, den 43-årige Julia Klöckner, førte valgkamp på at udfordre partifællen i Berlin – og tabte spetakulært. Umiddelbart kunne hendes strategi ellers virke fiffig. Julia Klöckner er blevet udråbt som den nye konservative kronprinsesse, fordi hun gik moderat til højre for kansleren i asyldebatten, og forsøgte at udfylde det vakuum, som, mange mener, er opstået i det politiske landskab i Tyskland som en følge af Angela Merkels midtersøgende, humanitære kurs i flygtningekrisen. Men misssionen mislykkedes.
For anden gang tabte Julia Klöckner muligheden for at vinde den regionale regeringsmagt, og konkurrenten, den siddende socialdemokratiske ministerpræsident, 55-årige Malu Dreyer, har ligefrem ført valgkamp på at støtte Angela Merkels asylpolitik. I stedfortræderkrigen mod CDU-kansleren har Julia Klöckner ikke alene tabt sin egen politiske fremtid, men også håbet blandt ligesindede i det store kristendemokratiske parti om at kunne overhale Angela Merkel højre om i værdipolitikken. Officielt ville kansleren sikkert gerne have haft endnu en CDU-ministerpræsident, men reelt og konkret har Angela Merkel glædet sig langt mere over Klöckners nederlag, end hun har forbandet fremgangen for Alternative für Deutschland – som i øvrigt heller ikke klarede sig overrumplende godt i Rheinland-Pfalz.
![t-rhineland](https://static.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/03/t-rhineland.png)
Rheinland-Pfalz
Indbyggere: 4,0 mio.
AfD: 12,5%
![Baden Wuerttemberg's State Premier Winfried Kretschmann of the Green part gestures as he addresses an election party in Stuttgart, southern Germany on March 13, 2016. Chancellor Angela Merkel's party received a drubbing at key state elections in Saxony-Anhalt, Baden Wuerttemberg and Rheinland-Pfalz on March 13, 2016 as voters punish the German leader for her liberal refugee policy, while the right-wing populist AfD make major gains as it scoops up the protest vote. / AFP PHOTO / dpa / Marijan Murat / Germany OUT](http://redaktion.press.dk/wp-content/uploads/2016/03/20160313-210021-2-1000x669we.jpg)
Ny sejr for De Grønne
Antal er den vigtigste faktor i et demokrati, og i den af de tre delstater med størst befolkningstal, Baden-Württemberg, tegner der sig et væsentligt andet mønster end i de to mindre: I den store sydlige delstat gik det grønne parti, Bündnis 90/Die Grünen, markant frem og fik ikke alene 30,3% af stemmerne, men for første gang nogensinde fik de også fortrængt det kristendemokratiske CDU fra førstepladsen. Sejren for lederen af de grønne, den pragmatiske og resultatsøgende Winfried Kretschmann, bidrager nok også til at hæve humøret i Kanzleramt. I det nye og mere fragmenterede politiske landskab i Tyskland – hvor delstatsvalgene vel at mærke ikke kan og skal sammenblandes direkte med de landspolitiske bundestag-valg – synes Angela Merkel at have fået flere, ikke færre, muligheder for at regere helt uden om den yderste højrefløj.
At De Grønne nu er det største parti i en traditionelt set konservativ og katolsk delstat som den sydlige Baden-Württemberg, er et klart tegn på, at det tidligere protestparti nu har etableret sig som en magtfaktor, der måske kan vokse sig endnu større og blive en reel, alternativ koalitionspartner for CDU – og dermed give Angela Merkel større manøvrerum i forhold til Socialdemokraterne. Da det lille liberale parti, Freie Demokratische Partei (FDP) samtidig gik frem i både Baden-Württemberg og Rheinland-Pfalz, er de matematiske koalitionsmuligheder ved at blive udvidet betydeligt for Merkel. Hvis tendensen fra Super-Sonntag fortsætter til forbundsvalget i efteråret 2017, kan Tyskland måske få sin første ‘Jamaika-Koalition‘, altså et sort-grønt-gult-samarbejde mellem CDU, Die Grünen og FDP? Én ting er i hvert fald sikkert: Alternative für Deutschland får absolut ingen indflydelse.
![t-baden](https://static.foljeton.dk/wp-content/uploads/2016/03/t-baden.png)
Baden-Württemberg
Indbyggere: 10,5 mio
AfD: 15,1%
Forsidefoto: Fabrizio Bensch / Scanpix. Formanden for Alternative für Deutschland (AfD), Frauke Petry kommenterer valgresultatet, da de første exit-polls kom frem på Super-Sonntag.